Vänern je jezero v krajích Västra Götaland, Värmland v jihozápadním Švédsku. Rozlohou svého povrchu je největší v Evropské unii a ve Švédsku a na třetím místě v Evropě. Topografie jezera je důsledkem zvednutí zemského povrchu po roztopení ledovce na konci poslední doby ledové. Jezero vyplňuje tektonickou propadlinu prohloubenou ledovci a ohraničenou na jednotlivých místech zlomy a poklesy. Má rozlohu 5650 km². Je 140 km dlouhé a přibližně 80 km široké. Průměrně je hluboké 27 m a dosahuje maximální hloubky 106 m. Jeho objem je 153 km³ a je tak největší zásobárnou pitné vody v Evropské unii. Rozloha povodí je 41 182 km². Leží v nadmořské výšce 44 m.
Etymologie
Předpokládá se, že název jezera (Væni v přepisech z 12. století, Lacus Wener v dokumentech z roku 932) pochází ze starošvédského vænir, což souvisí se slovy vån ‚naděje‘ a vän ‚důvěryhodný‘, ‚krásný‘. Další možností je, že vænir souvisí se starým noanským jménem na řece Göta, Van ‚naděje‘.
Geografie
Jezero Vänern leží mezi kraji (uvedenými ve směru hodinových ručiček): Dalsland, Värmland a Västergötland. Na jeho břehu leží obce Åmål, Säffle, Grums, Karlstad, Skoghall, Kristinehamn, Gullspång, Mariestad, Lidköping a Vänersborg. Další tři obce mají pobřeží podél jezera Vänern, aniž by na něm měly sídlo. Jsou to Götene, Grästorp a Mellerud. Historicky bylo jezero Vänern rozděleno mezi tři kraje, ale od roku 1997 a sloučení krajů West Götaland, Värmland a Västra Götaland jsou dva kraje, mezi které je jezero rozděleno.
Průměrná hloubka jezera je 27 metrů a maximální hloubka 106 metrů. Jezero Vänern je rozděleno souostrovím mezi Kållandsö na jihu a Värmlandsnäs na severu na západní a východní část. Západní část jezera se nazývá Dalbosjön a východní část Värmlandssjön.
Jezero Vänern je součástí vodní cesty Göta älv – Vänern – Göta Canal a přes Göta älv na jihozápadní straně je nejtěsněji spojeno se Severním mořem/Skager Basin v Göteborgu a přes Göta Canal s jezerem Vättern v Karlsborgu.
![](https://lodime.cz/wp-content/uploads/2022/05/2098152_534e9-1024x768.jpg)